Share Solcellskollens podcast
Share to email
Share to Facebook
Share to X
By Solcellskollen
5
11 ratings
The podcast currently has 114 episodes available.
Avsnittet gästas av poddbekantingen Patrik Johansson. Patrik är batteriforskare och tillika professor på Chalmers och gästade även podden för fyra år sedan.
I avsnittet återbesöker vi några av de teman vi pratade om då, bland annat till vilken grad batterier har förbättrats och gått ner i pris. Vi får en uppdatering kring hur det har gått med de batterikemier som Patrik lyfte fram som extra lovande förra gången, till exempel natriumjon- och fastfasbatterier — och dyker lite extra i batterikemin litiumjärnfosfat som på grund av fallande priser tar andelar i allt fler applikationer.
Om du gillar avsnittet med Patrik kan vi även rekommendera följande avsnitt:
Vill du föreslå en gäst till ett framtida avsnitt? Har du förslag på hur vi kan göra podden bättre? Fyll jättegärna i vårt feedback-formulär.
Solcellsindustrin har visat sig vara väldigt bra på att få upp verkningsgrader. På åtta år har de solpaneler som skruvats upp på svenska villtak gått från runt 15% till knappt 23%. Och 2024 har de bästa solpanelerna av dagens dominerande, kiselbaserade, teknik en verkningsgrad på runt 25% — vilket även råkar vara gränsen för hur effektiva man tror de kan bli.
På senare år har det dock kommit allt mer frekventa rapporter om framsteg kring en grupp av material som kallas perovskiter, med potential att drastiskt öka solcellers verkningsgrad.
I dagens avsnitt dyker vi ner i just perovskiter tillsammans med solcellsforskaren Olle Lundberg som haft rollen som teknik- och R&D-chef på flera svenska solcellsföretag. Idag är han chef för amerikanska First Solars europeiska teknikcenter, där han hamnade i fjol efter att hans tidigare företag, perovskitutvecklingsföretaget Evolar, köptes upp av den amerikanska solcellsjätten.
Om du gillade avsnittet med Olle kan vi även rekommendera följande avsnitt:
Vill du föreslå en gäst till ett framtida avsnitt? Har du förslag på hur vi kan göra podden bättre? Fyll jättegärna i vårt feedback-formulär.
Mellan alla panelsamtal och rosémingel i årets upplaga av Almedalen satt vi ner med Nicklas Bäcker, strategichef på företaget Ingrid Capacity som bygger och äger storskaliga batterianläggningar.
Vi pratar givetvis om den boom som sker just nu kring batterier och som drivs på av höga priser på Svenska kraftnäts stödtjänstemarknader. Men vi tittar också runt krönet: vi jämför med hur batteriutvecklingen har artat sig i andra länder och resonerar kring vilka nyttor — och vilka intjäningsmöjligheter — batterier kan ha i framtidens elsystem.
Om du gillade avsnittet med Nicklas kan vi även rekommendera följande avsnitt:
Vill du föreslå en gäst till ett framtida avsnitt? Har du förslag på hur vi kan göra podden bättre? Fyll jättegärna i vårt feedback-formulär.
I avsnittet gästas vi av Pontus de Maré. Som driftchef på Svenska kraftnät har han den grannlaga uppgiften att ansvara för den dagliga driften av Sveriges elsystem.
Vi får bland annat höra om den handel kring el som syftar till att utbud och efterfrågan i så stor grad som möjligt ska matcha varandra inför 'drifttimmen' — det tillfälle då Pontus och hans kollegor i kontrollrummet tar över driften av elsystemet. Pontus berättar om stödtjänster och andra redskap finns tillgängliga i själva driften och hur dessa har utvecklats över tid.
Vi pratar även om utmaningar (och möjligheter) som uppstår i takt med att kraftsystemet i allt större grad präglas av relativt nya fenomen såsom kraftelektronik, batterier och solceller.
Om du gillade avsnittet med Pontus kan vi även rekommendera följande avsnitt:
Vill du föreslå en gäst till ett framtida avsnitt? Har du förslag på hur vi kan göra podden bättre? Fyll jättegärna i vårt feedback-formulär.
Den senaste mandatperioden i EU har varit en händelserik sådan, åtminstone om man har på sig klimatglasögonen. Dels antogs en klimatlag där medlemsländerna bl.a. åtar sig att minska växthusgasutsläppen med 55% till 2030 jämfört med 1990 års nivåer — och dels beslutade man om Fit for 55, det omfattande lagstiftningspaketet som ska möjliggöra att målen nås.
Med bara veckor kvar till ett nytt EU-val tog vi hjälp av nationalekonomen John Hassler att bena ut Fit for 55. John är professor vid Stockholms universitet och fick i höstas i uppdrag av regeringen att ta fram en rapport om hur svensk klimatpolitik kan anpassas i ljuset av Fit for 55.
I avsnittet går John igenom vad han upplever är kärnan i Fit for 55: en åtstramad och breddad utsläppshandel. Han argumenterar för att EU — givet att Fit for 55 genomförs — kan anses “göra tillräckligt för att begränsa utsläppen av koldioxid i enlighet med Parisavtalet”. Avslutningsvis pratar vi om de krav som ställs på Sverige och om vad John anser vara de viktigaste åtgärderna i hans rapport till regeringen.
Om du gillade avsnittet med Henrik kan vi även rekommendera följande avsnitt:
Vill du föreslå en gäst till ett framtida avsnitt? Har du förslag på hur vi kan göra podden bättre? Fyll jättegärna i vårt feedback-formulär.
Den globala vindkraftsindustrin som vi känner den började i Danmark på 70-talet. Som en reaktion på skenande energipriser i följderna av oljekriserna började uppfinnare, studenter på folkhögskolor och framsynta företag på den danska landsbygden utveckla vad som skulle komma att bli den dominerande vindkraftstekniken världen över: turbiner med tre blad som snurrar medurs.
En av dessa personer var Henrik Stiesdal. I avsnittet får vi höra hans egna berättelse: om hur han som tonåring byggde sitt första vindkraftverk till sina föräldrars gård och sedermera, via ett samarbete med en lokal smed, licensierade sin design till den dåvarande jordbruksmaskintillverkaren Vestas. (Och, ja, det är alltså samma Vestas som med avstamp i Henrik och hans kollegas design kom att bli världens största tillverkare av vindkraftsturbiner.)
Sedan dess har Henrik spenderat nästan fem decennier inom vindkraftsindustrin. Vi får höra om när han 1991 var med och installerade världens första havsbaserade vindkraftpark. Om varför han tror flytande vindkraft är näst på tur att genomgå en industrialisering (och vad hans egna företag, Stiesdal, gör för att snabba på den). Vi får även Henriks syn på den danska politikens roll i utvecklingen — och på hur det gick till när han mottog det prestigefyllda Queen Elizabeth Prize for Engineering för sina insatser inom vindkraft.
Om du gillade avsnittet med Henrik kan vi även rekommendera följande avsnitt:
Vill du föreslå en gäst till ett framtida avsnitt? Har du förslag på hur vi kan göra podden bättre? Fyll jättegärna i vårt feedback-formulär.
I poddens 107:e avsnitt dyker vi tillsammans med Anna Larsson, strategikonsult på företaget Hifab Advisory, ner i energieffektiviseringsarbetet inom bostads- och fastighetssektorn som står för runt 40% av svensk energianvändning.
Mellan 2009 och 2019 gick energianvändningen för att värma och förse varje kvadratmeter lokalfastighet ner med 10% enligt statistik från Energimyndigheten. Lyssnar man på Anna är detta bara början på fastighetsägarnas jakt på effektiviseringar, inte minst tack vare “en dold teknisk revolution” inom byggnadsteknik och allt mer ambitiösa lagstiftningspaket från EU.
Anna berättar om hur EU:s taxonomi för hållbara investeringar och den nya versionen av Energy Performance in Buildings Directive (förkortas EPBD) avser att öka fokus och på vissa sätt även ändra logiken i hur energieffektviseringsarbete sker i fastighetssektorn.
Vad mer? Anna ger exempel på riktigt lågt hängande frukter, hon svarar på frågan varför det inte sätts solceller på alla nybyggda hus i soligt läge och spanar kring hur mycket kommersiella fastigheter lyckats energieffektivisera fram till 2030.
Om du gillade avsnittet med Anna kan vi även rekommendera följande avsnitt:
Vill du föreslå en gäst till ett framtida avsnitt? Har du förslag på hur vi kan göra podden bättre? Fyll jättegärna i vårt feedback-formulär.
I poddens 106:e avsnitt gästas vi av Patrik Möller, vd och medgrundare för vågenergiföretaget Corpower Ocean, som i höstas — efter 12 år av utvecklingsarbete — satte deras första fullskaliga vågkraftverk i drift utanför Portugals stormutsatta kust.
I avsnittet tar vi avstamp i resultaten från Portugal: om processen (och kontrollrumsjublet!) från när man i augusti 2023 driftsatte sitt kraftverk, om när man några dagar senare matade ut el på elnätet för första gången, och om statusen för kraftverket efter att under ett halvår härdats av höststormar och vågor på uppåt 18 meter.
Patrik förklarar varför Corpowers bojliknande kraftverk har potential att överkomma vad som visat sig vara den svåraste utmaningen hittills inom vågkraft: att kombinera stormöverlevnad med ett högt nyttjande av energin i vågorna. Vi får även höra om forskning i bl.a. Edinburgh och Trondheim som lagt grund för teorierna inom vågkraft och om några av de lösningar som föregått Corpowers lösningar.
Avslutningsvis resonerar vi om vågkraftens potential. Patrik berättar om de kustband man har siktet inställt på, om hur elproduktionen från Corpowers kraftverk varierar över året och om synergier med andra kraftslag såsom solkraft och havsbaserad vindkraft.
Om du gillade avsnittet med Patrik kan vi även rekommendera följande avsnitt:
Vill du föreslå en gäst till ett framtida avsnitt? Har du förslag på hur vi kan göra podden bättre? Fyll jättegärna i vårt feedback-formulär.
I Sverige används årligen runt 10 miljoner kubikmeter drivmedel som tillsammans står för knappt 40% av svenska växthusgasutsläpp. I poddens 105:e avsnitt har det blivit dags att dyka ner i omställningen av drivmedelssektorn ur perspektivet från Sveriges största drivmedelsproducent Preem.
Gäst är Peter Abrahamsson, tidigare chef på Preems två raffinaderier i Lysekil och Göteborg och numera hållbarhetschef och ansvarig för att driva omställningen av företaget. (Raffinaderierna i Lysekil och Göteborg är två av tre svenska raffinaderier, det tredje ligger också i Göteborg och ägs av St1.) I avsnittet pratar vi om Preems roll i svensk drivmedelsproduktion, om raffinaderiernas historik och om de produkter, fossila såväl som förnybara, som har producerats över tid.
Men framförallt pratar vi om framtiden. Peter berättar om de investeringar som ska möjliggöra Preems omställningsplaner, han resonerar om resursbegränsningar för olika typer av bioråvaror, och liksom många tidigare poddgäster slår han ett slag för behovet av en snabb utbyggnad av svensk elproduktion.
Vi får även höra Peters perspektiv på hur lagstiftning såsom den svenska reduktionsplikten och EU:s Fit for 55-paket påverkar omställningen av svensk drivmedelsproduktion.
Om du gillade avsnittet med Peter kan vi även rekommendera följande avsnitt:
Vill du föreslå en gäst till ett framtida avsnitt? Har du förslag på hur vi kan göra podden bättre? Fyll jättegärna i vårt feedback-formulär.
När Erik Dölerud senast gästade podden berättade han om företaget Modvions storslagna visioner om att bygga över hundra meter höga vindkraftstorn — av trä. Den gången handlade det om planer.
Lite över fem år senare — i vårt 104:e avsnitt — välkomnar vi tillbaka Erik till podden bara månader efter att Modvion driftsatt sitt andra torn. Med en tornhöjd på 103 meter är det inte mindre än världens högsta vindkraftverk av trä (och för den delen en av världens högsta träkonstruktioner överlag).
Avsnittet blev inte bara en berättelse om träkonstruktion i absoluta framkant och ambitionen att stöpa om en väsentlig del av vindkraftens värdekedja. Det är även en genomgång av hur teknikutveckling går till; om hur idéer konceptualiseras, om den centrala rollen för testning och verifiering — och den känslomässiga bergochdalbanan längs vägen.
Vi kan även tipsa om denna artikel från sommaren 2020 då vi besökte Modvions första torn och där vi utöver Erik Dölerud intervjuade två av Modvions medgrundare, Otto Lundman och David Olivegren.
Vill du föreslå en gäst till ett framtida avsnitt? Har du förslag på hur vi kan göra podden bättre? Fyll jättegärna i vårt feedback-formulär.
The podcast currently has 114 episodes available.
0 Listeners
9 Listeners
1 Listeners
12 Listeners
0 Listeners
10 Listeners
11 Listeners
14 Listeners
1 Listeners
4 Listeners
1 Listeners
0 Listeners